Petunia, eo hape e bitsoang petunia, ke mofuta o emeloang ke lihlahla le limela tsa limela tsa limela tse bolaeang limela. Mofuta ona ke oa lelapa la Solanaceae. Sebateng, semela se joalo se ka fumaneha libakeng tse chesang tse mongobo tsa Argentina, Uruguay, Brazil, Bolivia le Paraguay. Lebitso la mofuta ona le tsoa lentsoeng la Brazil "petun" le fetolelang e le "koae". Taba ke hore koae le petunia ke limela tse amanang. Le Amerika Leboea, o ka kopana le mofuta o le mong oa petunia. Mofuta ona o kopanya mefuta e ka bang 25. Maemong a mang, mefuta ena e fapana haholo ho e mong. Ka setso, semela se joalo ho tloha lekholong la bo 18 la lilemo. Mefuta e fetang lekholo e fetileng e ile ea theha poone e nyalisitsoeng, eo kajeno e lengoa joaloka sejalo sa serapeng kapa sa likhalase tsa selemo le selemo. Petunia e ea khahleha ka hore lipalesa tsa eona tse tlokomang li nka nako eohle ea selemo, ha lipalesa li le kholo, li khanya ebile li le ntle haholo. Hape semela sena se tsamaea hantle ka lipalesa tse ling tse holiloeng ka serapeng, mohlala, begonia kapa pelargonium. Ampelic petunia ka lipina tse emisitsoeng e shebahala e khahla haholo, haholo-holo e nang le mefuta e fapaneng ea mebala e fapaneng. Hape semela sena se tsebahala haholo, hobane esita le selemi se se nang boiphihlelo se khona ho se holisa.
Litšobotsi tsa Petunia
Sebopeho sa petunia se sehlahla. Ka bophahamo, palesa e joalo e ka fihla ho 0,15-0.7 m, le makala a eona a nang le makala a mangata a ka ba a otlolohileng kapa a hahabang. Li-plates tsa makhasi a koahelang khafetsa li fihla bolelele ba lisenthimithara tse 5-12, li na le 'mala o motala o motala kapa botala. Bokaholimo ba makhasi le letlobo ho na le ho pepeseha. Lipalesa tse nang le sebopeho se le seng sa sefahleho li lula ho li-peduncle tse khutšoane, li ka ba tse sa tloaelehang kapa tse tloaelehileng, li-finite kapa axillary, habeli kapa tse bonolo, li bile li hlaha. Lipalesa li ka ba mebala e pherese, e pinki, e putsoa, e khubelu, e tšoeu, e tšoeu le e pherese, e nang le moeli, naleli e tšoeu, halo kapa veins e lefifi. Litholoana ke lebokose la bivalve le nang le peo ka hare ho lona.
Mefuta e fapaneng ea serapeng sa petunia (lebasetere) e lenngoeng mathuleng le lirapeng tsa lipalesa, tse neng li entsoe ka mefuta e ntseng e hola ea mofuta oa axillary petunia le violet petunia. Lipalesa li qala ka Phupu, ebe e fela ka ho qaleha ha serame. Pearl ea perennial e lula e lema joalo ka semela sa selemo le selemo.
Ho hola petunia ho tsoa lipeo
Ho jala
Haeba o jala peo ea petunia bakeng sa lipeo ka Hlakubele, joale li tla hloka khanya. Balemi ba lirapa ba bangata ba khetha ho jala lipeo ho tloha bohareng ba ho isa bofelong ba Hlakubele, ha ho lokela ho hlokomeloa hore ka lebaka la lihora tse telele tsa motšehare tse sa lekaneng, tsoele pele ho mela ea peo e le tlase haholo, ka hona ba tlameha ho jaloa ka moalo. Karolo e ka tlase ea ho jala e lokela ho nkoa e le bobebe, e lokolohe mme e tletse ka limatlafatsi. Sebopeho sa substrate se khothalelitsoeng: humus e lohiloeng, peat, lehlabathe le soddy kapa mobu o makhasi (2: 2: 1: 2).
Tlatsa setshelo ka motsoako oa mobu, ha karolo e kaholimo ka botenya ba 10 mm e lokela ho ba le karolo e kaholimo. Lihora tse 24 pele o jala, motsoako oa mobu o lokela ho nosetsoa hantle, ka sena, lipeo tse ka holimo li ka ajoa ka ho lekana. Peo pele e jala e tlameha ho kopanngoa le lehlabathe le omileng. Ebe li ajoa ka ho lekana holim 'a karolo e kaholimo ebe e kolobisoa ho tsoa ka sethunya sa spray. Sesebelisoa ka holimo se tlameha ho koaheloa ka filimi kapa khalase. Lijalo li kotuloa sebakeng se futhumetseng (ho tloha ho 20 ho isa ho 23 degrees).
Kamora matsatsi a ka bang 7, lipeo tsa pele li lokela ho hlaha. Li tla hlokahala hore li fepeloe le ho kolobisoa letsatsi le letsatsi ho tloha ka sprayer makhetlo a mabeli ka letsatsi. Ho bohlokoa haholo nakong ena ho boloka boemo bo phahameng ba mongobo mochini o motala o motala, leha ho le joalo, ka lebaka lena, "leoto le letšo" le ka hlaha ho limela. Ho thibela sena, ho hlokahala hore letsatsi le leng le le leng u tlose moea o kopantsoeng le filimi hang hoba o bonahale, 'me khalase e lokela ho fetoloa ka lehlakoreng le leng. Ntle le moo, lipeo li lokela ho fafatsoa ka mokhoa o hlophisitsoeng ka tharollo e fokolang ea potasiamo permanganate. Ha poleiti ea makhasi a 'nete e thehiloe holim'a limela, bolulo bo lokela ho tlosoa setsing, bokantle ba sethala bo lokela ho koaheloa ka lehlabathe le sephara,' me ho nosetsa ho lokela ho fokotsoa.
Tlhokomelo ea peo
Ha lipeo li theha makhapetla a makhasi a 3 kapa a 4, a lokela ho khethoa, pele ho moo, a kolobisa substrate ka botlalo ka sejaneng. Nka lere 'me u le sutumetse ka bonolo semeleng. E ntše ka ntle le mobu, o tšoere makhasi, ha u ntse u leka ho se sisinyehe ka tlase ho metso. Bakeng sa dive, sebelisa lipitsa tsa motho ka mong tse entsoeng ka polasetiki kapa peat, tse lokelang ho tlatsoa ka substrate e ts'oanang. Kamora hore lijalo li hlotsoe, li hloka ho nosetsoa hantle le ho koaheloa ka lishiti tsa pampiri kapa lutrasil matsatsi a 2-3.
Nakong ena, tlhokomelo e lokela ho nkuoa ka nepo ea peo mme e lokela ho nkuoa ka botebo. Nakong ena, substrate e lokela ho ba mongobo o itekanetseng ka linako tsohle. Ka nako ena, mabaka a fapaneng a ama khafetsa a nosetso, ka hona maemong a le mang lipeo li tla hloka ho kolobisoa makhetlo a 1 kapa a 2 ka matsatsi a 7, le tse ling habeli ka letsatsi. Ho bohlokoa haholo hore o lokolle bokaholimo ba semela haufi le limela. Matsatsi a 7 kamora ho kotula, semela se tla hloka ho fepa ka mokhoa o hlophisehileng nako e le 'ngoe ka beke, ha mokhoa oa motso le mokhoa oa ho fepa o lokela ho fetoloa. Bakeng sa moaparo o holimo, o ka nka Kemira, Nitrofosku, Meralo kapa manyolo a mang a qhibilihang a qhibilihang ka metsi, ka ligrama tse 25 ho isa ho tse 35 tse nkiloeng ka nkhong e le 'ngoe ea metsi.
Mefuta e sa tsoaneng ea grandiflora e qala ho thunya likhoeli tse 3 kamora ho jala peo, le mefuta e fapaneng ea multiflora - kamora likhoeli tse 2,5. Pele o qala ho jala lipeo mobung o bulehileng, e tlameha ho ba thata. Ho etsa sena, nakong ea motšehare, lipeo li isoa seterateng kapa lipeo li fetisetsoa kamoreng e pholileng matsatsi a 'maloa.
Ho lema li-petunias mobung o bulehileng
Nako ea ho lula teng
Mobu o nonneng kapa oa lehlabathe le nang le lehlabathe o loketse ho lema li-petunias, 'me o tla ba hantle haholo haeba humus kapa manyolo a tlatsetsoa ho eona pele o lema lijalo. Ho nosetsa mobu ka manyolo ha ho kgothaletswe, hobane ho ka baka mafu a fungal. Bakeng sa ho lema, o lokela ho khetha sebaka se khabisitsoeng hantle ka ntle. Hoa hlokahala ho lema lipeo nakong ea selemo ha ho se na tšokelo ea ho khutla ha serame (hangata ho tloha bohareng ba selemo ho isa bofelong ba Mots'eanong). Ho lofa ho lokela ho etsoa ka shoalane kapa ka letsatsi la lipula.
Litšobotsi
Ha u lema lipeo tsa lipalesa, lipalesa tsa phoofolo e joalo ea lipalesa li tla tšoarella ho fihlela ka Pulungoana. Kaha lipalesa tsena hangata li tlase, li lenngoe haufi le bethe ea lipalesa. Taba ea pele, lipalesa tse lipitseng li hloka ho nosetsoa haholo, ebe li ntšoa hammoho le hlama ea lefats'e ebe li lenngoe ka sekoting se lokiselitsoeng pele. Tlohela lipakeng tsa sebaka sa mahala sa 0,3 ho isa ho 0.4 m pakeng tsa limela. Lipalesa tse lenngoeng li hloka ho nosetsoa. Kamora letsatsi, bokaholimo ba sebaka bo koahetsoe ka mulch.
Tlhokomela petunia e jareteng
Ha ho thata haholo ho holisa petunia, empa pele o tsoela pele ka ho lema, o hloka ho ithuta melao eohle le likarolo tsa ho hlokomela semela se joalo. Petunia e loantšana le komello, empa ka nako e ts'oanang le lehlabula le chesang e tlameha ho nosetsoa. Ho ke ho hlokomeloe hore mefuta e nyane e nang le lipalesa tse nyane ha e hloke metsi haholo ha e bapisoa le lipalesa tse kholo. Nakong ea nosetso, metsi a tlameha ho tšeloa ka tlas'a motso, hobane lipalesa tsa semela tse bobebe li ka lemala. Kamora hore petunia e nosetsoe, ka le hlahlamang ho hlokahala ho lokolla bokaholimo ba sebaka, ha o ntse o tlosa joang bohle bo mofoka.
Haeba u batla hore lipalesa li be telele hape li hlolloe ha ho khoneha, fepa semela sena ka tatellano. Phepo ea pele ea li-petunias e etsoa matsatsi a 7 ka mor'a ho lema mobung o bulehileng. Ebe ho roala holimo ho etsoa beke tse 'ngoe le halofo ho fihlela Phato, ho sebelisa manyolo a rarahaneng bakeng sa sena, se nang le potasiamo e ngata. Nako le nako, petunia e ka feptjoa ka manyolo a manyolo, mohlala, manyolo a humic kapa infleine ea mullein.
Ho ata ha li-petunias ka li-cutlets
Keketseho ea sethopo ka mokhoa oa ho khaola e loketse li-petry le li-petunias tse ngata feela, hape le bakeng sa litlokotsi tsohle tsa mini-petunias (caliberhoa). Li-cuttings tsa Terry li ka hasoa ka li-cuttr ka libeke tse fetileng tsa mariha, ea pele - nakong ea selemo, ha li-mini-petunias le tse ngata - selemo ho pota, empa bakeng sa sena ba tla hloka khanya e eketsehileng ka mabone a fluorescent, hammoho le mocheso (ho tloha ho likhato tse 21 ho isa ho 24).
Khaola li-cutic apical, tseo ho tsona ho lokelang ho ba ho tloha ho lipoleiti tse 4 ho isa ho tse 6. Tlola makhasi ohle ntle le a mabeli a holimo. Makhasi a setseng a lokela ho khutsufatsoa ke karolo ea ½. Metso e hloka ho lengoa ho mela motsoeng o tšoanang oa mobu, o sebelisetsoang lipeo. Leha ho le joalo, ntlheng ena, bokaholimo ba karolo e kaholimo ea mobu bo lokela ho koaheloa ka sekaka sa perlite kapa lehlabathe le botenya ba 20-25 mm, bo lokelang ho tšolloa ka tharollo ea fungicide. Pakeng tsa sehiloeng, bolelele ba 15-20 mm bo tlameha ho bonoa, 'me ho tloha holimo sejana se koahetsoe ka khalase. Ha ho hlokahale ho sebelisa litlolo tsa kholo (mohlala, Heteroauxin), hobane li-cuttings tse sa tsoa etsoa li thehiloe hantle, empa ha ho tšoanelehe ho lieha ho lema. Karolo e ka tlasana ea mohloa o motala e lokela ho ba mongobo hanyane ka hanyane, hobane sena se hloka ho monya petunia habeli ka letsatsi ho tloha ho sethunya sa ho fafatsa. Leha ho le joalo, ho lokela ho hlokomeloa hore ho fokotseha ho feteletseng ho kenya letsoho kholisong ea "leoto le letšo" kapa hlobo. Terry le petunia e ngata li tla mela ka botlalo kamora matsatsi a ka bang 7, le mini-petunia - kamora matsatsi a 14.
Kamora hore bolelele ba metso bo fihle ka bolelele ba 10-15 mm, semela se lokela ho lengoa lipompong ka kotloloho, bophara ba sona bo lekane le 50 mm. E le hore semela se matlafale, se lokela ho haoloa ka mehala ea makhasi a 4 kapa a 5. Malebela a lithupa tse setseng kamora ho pepa li ka sebelisoa e le sehiloeng. Kamora ho robala hamonate, haeba ho hlokahala, hlakola metso. Kamora libeke tse 6, limela tse joalo li fetisetsoa lipitseng, bophara ba tsona li fihla ho cm cm. Tlhokomelo ea li-cuttings tse holang e lokela ho ba tse ts'oanang le tsa lipeo. Leha ho le joalo, re lokela ho hopola hore li-petuni tse ngata le li-mini-petunias li hloka sebaka sa mahala, ka hona ho khothalletsoa ho emisa lijana ka tsona.
Maloetse le likokonyana
Haeba, ha ho mela li-petunias, melao eohle ea theknoloji ea temo ea moetlo o joalo e hlomphuoa, ha ho mohla e tla kula, 'me likokoanyana tse kotsi li ke ke tsa lula ho eona. Haeba semela se sa hlokomeloe hantle, ka linako tse ling se kula se kula ka nako ea morao blight, chlorosis, leoto le letšo le bola. Ho loantša mafu ana, o hloka ho sebelisa lisebelisoa tse etselitsoeng sena ka mokhoa o khethehileng. Leha ho le joalo, ho molemo ho thibela nts'etsopele ea maloetse, hobane sena o hloka feela ho hlokomela lihlahla hantle. Hape semela sena se ka tšoaetsa mafu a vaerase, ao kajeno a nkoang a sa phekolehe.
Li-aphid, li-thrips, makhopho a sekho le li-slugs li ka phela ho li-petunias. Bakeng sa ho li lahla, o boetse o lokela ho sebelisa lithethefatsi tse etselitsoeng sena ka ho khetheha.
Pokello ea peo
Ho bokelloa ha peō ho lokela ho etsoa feela kamora hore e se e butsoitse ka botlalo sehlahleng. Nakong ea lipalesa, ho lokela ho hopoloa lihlahla tsa mefuta eo ho eona u tla hloka ho bokella peo. Ho lokela ho hopoloa hore li-buds tse tlase li sebelisetsoa ho bokella peo, hobane ka har'a bona sebopeho sa peo le se holileng ka potlako. Kamora hore bud e thehe ka botlalo, e lokela ho bonoa libeke tse 8, kamora nako ena lipeo tse ho tsona li tla mela ka botlalo. Peo ea semela se joalo e nyane (bophara ba hoo e ka bang halofo ea milimithara), ka lebokoseng le le leng ho na le likotoana tse ka bang lekholo.
Tšoaea peō e butsoitseng ka har'a mabokose ebe u e aba mekotleng, u se ke oa lebala ho saena selemo sa pokello, sehlopha le 'mala oa palesa. U ka khaola mabokose feela 'me ua a boloka ka tlung. Peō e hloka ho butsoa, kaha e bolokoa likhoeli tse 3-4 mochesong oa kamore. Haeba lipeo li bolokiloe ka nepo, li tla lula li sebetsa ho fihlela lilemo tse 'ne.
Kamora ho thunthung
Haeba u batla ho boloka petunia, joale e lokela ho tlosoa mobung ka Mphalane, ebe letlobo lohle le tlosoa sehlahla. Sehlahla se lenngoe ka pitseng ebe se hloekisoa ka phapusing e pholileng. Palesa e tla phomola, empa e hloka ho nosetsoa nako le nako e le hore lefatše le mongobo ka mokhoa o itekanetseng. Ka sill e futhumetseng e futhumetseng hantle ea sill, pitsa e nang le semela e lokela ho tsamaisoa ka Hlakubele, 'me ho nosetsa ka mokhoa o hlophisehileng ho lokela ho qalella. Kamora hore mela e menyenyane ea 2 kapa 3 e be le lipana tsa makhasi, e lokela ho khaoloa ka "serethe" se lenngoeng litsing tse tlatsitsoeng ka mobu o nang le limatlafatsi, bokaholimo ba eona bo ka koaheloa ka lehlabathe. Sejana se tlameha ho koaheloa ka khalase kapa filimi, ebe se fetisetsoa moriting o monyane. Fana ka liphahlo ka ho nosetsa khafetsa, ho fafatsa le ho fofa ka matsatsi a 20, ha ho ntse ho bonoa metso ea letlobo. Ebe semela se fetisoa ka likopi tse fapaneng. Li lenngoe mobung o bulehileng ka nako e ts'oanang le lipeo tsa petunia.
Lihlahla tsa petunia tse sa hlokahaleng ka hoetla li lokela ho chekoa le ho chesoa, 'me sebaka seo sa chekoa.
Mefuta le mefuta e fapaneng ea li-petunias tse nang le lifoto le mabitso
Mefuta eohle ea li-petunias tsa jareteng e arotsoe ka lihlopha tse peli: tse kholo tse mebala-bala ebile li lipalesa tse ngata.
Li-petunias tse nang le lipalesa tse ngata (multiflora)
Ha ho bapisoa le mefuta e meholo e meholo, lipalesa tse ngata (multiflora) li qala ho thunya pejana, ha lipalesa tse ngata tse bophara ba lisentimitara tse hlano li hola sehlahleng, li thunya nako e telele. Lipalesa tse joalo ha li makhethe, li ka lengoa mobung o fe kapa o fe, ha li tšabe pula le joalo ka khanya ea letsatsi. Tabeng ena, petunia e joalo e ka bitsoa palesa ea nnete ea serapa. E shebahala e sa khahlise ho feta limela tsa mefuta e meholo e nang le lipalesa tse ngata, empa lihlahla tse koahetsoeng ka lipalesa tse fapaneng li khona ho khahlisa botle ba tsona pele serame se matla se etsahala. Tse tummeng haholo ke mefuta e latelang ea multiflorous petunia:
- Mohopolo. Letoto lena le na le mefuta e 9 ea lebasetere. Bophahamo, hammoho le bophara ba limela, li ka ba 0,2 m, lipalesa li fihla ho 40mm ka mose, li ka mebala: tse khubelu ka methapong le 'mala o mosoeu, salemone, krimsone e khubelu, salmon e boreleli e nang le methapo e lefifi, e putsoa e putsoa, e putsoa - 'mala o moputsoa, o mosoeu, o mopinki, o nang le' mala oa pharynx ea tranel, jj.
- Mirage. Letoto lena le na le mefuta e 13 e kopanetsoeng e nyalisitsoeng. Lipalesa tsa lipalesa tsa terry li ho tloha ho 60 ho isa ho 90mm, li ka penta: pinki ka methapo e pinki e lefifi, e khubelu ka methapo ea burgundy, raspberry burgundy, pinki e nang le methapo e pherese, e pinki e nang le methapo e khubelu ea raspberry, e tšoeu, jj.
- Mabaka. Sehlahla se fihla bophahamong ba limilimithara tse 0,3 le bophara ba 0.25 m bophara ba lipalesa tsa sona ke limilimithara tse 70. Butle-butle, 'mala oa lipalesa oa fela: pele mmala oa lilac-pinki, ebe o leilac e putsoa, qetellong qetellong ke lilac e nyane. Meroho, e pentiloeng ka burgundy-violet, e totobala ka ho hlaka le palesa ea palesa.
Phoofolo e kholo e thunyang lipalesa tse kholo (Grandiflora)
Sehlopha se tloaelehileng haholo sa poone e nyalisitsoeng, e kenyeletsang mefuta e makholo-kholo, ke petunia e phallang ka bongata (Grandiflora). Limeleng tse joalo, lipalesa li kholo haholo ebile lia hlolla, empa li nyane haholo ho feta lihlahleng tsa mefuta e melang lipalesa tse nyane. Sehlopha se joalo se na le khutso e le 'ngoe,' nete ke hore moea le pula li ka lematsa lipalesa tse lahleheloang ke botle ba tsona ka lebaka la sena.Mabapi le sena, hangata petunia e nang le lipalesa tse ngata e tloaetse ho sebelisetsoa ho hola ka lijaneng kapa lipitseng ka tlung, ka terakeng kapa mathuleng. Sehlopha sena se arotsoe ka lihlopha tse nyane:
- lipalesa tse kholo - sehlahla se fihla bophahamong ba limilimithara tse 0,6, lipalesa tse boreleli li na le bophara ba lisenthimithara tse 8 ho isa ho tse 10;
- lipalesa tse kholo tse tlaase - bophahamo ba sehlahla ho tloha ho 0,25 ho isa ho 0,3 m, litšobotsi tse ling li ts'oana le sehlahana se fetileng;
- lipalesa tse kholo tse nang le lipalesa tse tlase li bile li tšekaletse - lihlahla ka bolelele li fihla ho 0,25-0.3 m le 0,65-0.7 m, ka tatellano, lipalesa tse loileng, bophara ba tsona ke lisentimetara tse 12;
- lipalesa tse kholo li phahame ka tlase li bile li na le lipalesa tse kholo - bophahamo ba lihlahla ke 0,3-0.4 m le 0.5-0.75 m, ka ho tšoanang, lipalesa tse boreleli li na le pharynx e bophara ba bophara ba lisentimitara tse leshome le metso e tšeletseng, ka holimo ho methapo ea mmala o lefifi ho bapisoa le bokapele ba mantlha;
- terata e kholo e thunyang - bophahamo ba sehlahla bo tsoa ho 0.5 ho isa ho 0,6 m, lipalesa tse kholo tse bophara ba bolelele bo fihla ho lisenthimithara tse 10 ho isa ho tse 12, bolelele ba tsona ke tse boreleli kapa li boreleli.
Letoto le latelang la petunia e phallisang e kholo e tsebahala haholo:
- Hit parade. Mefuta e nyalisitsoeng ena e thunya ka potlako. Bophahamo ba sehlahla bo ka ba bolelele ba 0,25 m. Lipalesa li ka penta ka mebala e fapaneng, mohlala: raspberry, e putsoa e nang le naleli e tšoeu, violet-puu, pinki, tšoeu, salmon, jj.
- Picoti. Sebopeho sa letoto lena se kenyelletsa poone e nyane e mene, tse fapaneng ka hore li na le mahlakore a mapheoana a peterole, a pota-potiloeng ke moeli o mosoeu, a fihlang ho 15 mm. Sehlahla se fihla bophahamong ba limilimithara tse 0,25. Lipalesa li pentiloe ka 'mala o bopherese, boputsoa, boputsoa, bopinki le' mala oa raspberry.
- Perple Pirouette. Mofuta ona oa 'mala o boputsoa ba' mala o boputsoa-boputsoa, haufi le lehlakore le tšekaletseng la lipethe tse silafetseng tse fetang moeli o mosoeu. Sehlahla se fihla bophahamong ba 0,25 m.
Petunia floribunda
Ntle le tlhaiso-leseling ea lihlopha tse tummeng tsa petunia, petunia floribunda e ntse e batloa haholo. O lula a le lipakeng tsa lihlopha tsena. Ho lipalesa tsa sehlopha sena, lipula ha li na ho tšoana haholo le lipalesa tsa multiflora petunia. Leha ho le joalo, e le hore limela tse joalo li shebahale li le ntle haholo, li tlameha ho lengoa ka bongata, hobane sena se lenngoe libetheng tse kholo tsa lipalesa. Mefuta:
- Sonia. Letoto lena le tsebahala haholo har'a balemi ba lirapa, ho kenyelletsa 11 poone e nyalisitsoeng. Lihlahla li fihla bophahamong ba limilimithara tse 0,25. Lipalesa li ka penta raspiberi, burgundy le raspberry ka naleli e tšoeu, e tšoeu, e 'mala oa boputsoa ka marapo a pherese, pinki, pinki le raspberry e nang le naleli e tšoeu, e khubelu ka moeli o mosoeu,' mala o mofubelu, jj. .
- Batho ba tsebahalang. Mefuta ena e kenyelletsa poone e nyalanang le mocheso le pula. Mefuta e joalo e na le mebala e leshome le metso e meraro e fapaneng, lipalesa li na le melumo e 'meli,' mala o hlakileng kapa 'mala o bofubelu.
Sehlopha sa balemi ba lirapa
Ho boetse ho na le sehlopha sa jarete se bitsoang ampelous kapa balcony petunias. Limela tse kenyelitsoeng ho eona li na le letlobo le bonolo le lelelele le atisang ho hola. Lipalesa tse joalo li hola ka potlako le ho hanela maemo a leholimo a mabe. Mefuta e tummeng:
- Surfinia. Ka bophara, lipalesa tsa limela tsena li fihla ho 60-90 mm. Leha ho le joalo, mefuta e menyenyane e kenyellelitsoeng (Mini Pearl le Pink Mini) e na le lipalesa tse bophara ba 5 mm feela. Lipalesa li ka penta ka mebala eohle e ka khonehang ea mebala, ntle le 'mala o mosehla oa lamunu le lamunu.
- Tumbelin. Letoto lena ke litholoana tsa mosebetsi oa k'hamphani ea Japane Santori. Lipalesa tsa Terry.
- Conchita. Lipalesa tsa mefuta e nyalisitsoeng li tšoana ka boholo le sebopeho sa lipalesa tsa mini-petunias (caliberhoa). Lipalesa tse nyane ka bophara ba 50 mm, li na le mebala e fapaneng, 'me li ka penta ka mebala e fapaneng ea mebala.